25. ročník mezinárodního festivalu Letní slavnosti staré hudby zahájí v úterý 16. července v pražských Emauzích česko-vlámský projekt souborů Oltremontano Antwerpen a Tiburtina Ensemble, který vychází z proslulého oltářního triptychu Hanse Memlinga Bůh Otec se zpívajícími a hrajícími anděly. Vedoucího antverpského souboru Wima Becu inspirovalo v díle z přelomu středověku a renesance detailní zobrazení řady dobových hudebních nástrojů, na které hrají andělé Nejvyššímu, a po důkladném studiu nechal vyrobit jejich přesné kopie. Nezaměnitelný zvuk fiduly, trumšajtu, psaltéria, středověkých trompet a dalších nástrojů doplní v pečlivě vystavěné dramaturgii křehké hlasy členek českého souboru Tiburtina Ensemble vedeného Barborou Kabátkovou. Zpívající a hrající anděly z oltářního triptychu z konce 15. století nechají ožít v instrumentálních a vokálních skladbách spjatých s tehdejším hudebním děním v Bruggách, kde Memling žil a tvořil.
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/faaeb617-b94c-4c13-91d3-fad963f740b1_rw_1920-6696326380423-1024x683.webp)
Oltremontano Antwerpen je soubor historických dechových nástrojů, který si na mezinárodní scéně vydobyl renomé před více než pětadvaceti lety. Jeho název odkazuje na vlámské skladatele polyfonní hudby, kteří silně ovlivnili a utvářeli evropský hudební styl v 15. a 16. století. Český ženský vokální soubor Tiburtina Ensemble se věnuje interpretaci gregoriánského chorálu, středověkého vícehlasu a soudobé hudby a je řazen mezi špičky ve svém oboru.
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/37921c25-73e7-48a9-99b8-599cf7662c95_rw_1920-6696332b3291a-1024x573.webp)
Letní slavnosti staré hudby budou pokračovat do 6. srpna, kdy je uzavře scénické provedení opery Georga Friedricha Händela Acis and Galatea v podání rezidenčního souboru Collegium Marianum a divadelní společností Buchty a loutky.
Dramaturgii letošního ročníku Letních slavností staré hudby rámují SNY, zaměřuje se na snění a imaginaci v různých kontextech hudby starších období i tvorbu hudebních vizionářů. Bez vizí a snů by totiž nemohlo vzniknout žádné umělecké dílo… Festivalové večery navodí atmosféru salonních koncertů hudbymilovné šlechty i měšťanstva nebo pozvou na emocemi nabité fado či smyslné tance zvané lundum. Až do 6. srpna festivalový program nabízí vystoupení dalších mezinárodně respektovaných ansámblů a sólistů. V klasicistním a raně romantickém repertoáru se 18. července představí sólisté Wrocławské Orkiestry Barokowe pod vedením violoncellisty Jarosława Thiela (rozhovor s ním ZDE). Přednesou smyčcové kvintety a sextety W. A. Mozarta, L. van Beethovena a I. F. Dobrzyńského a připomenou, jak důležitá byla pro tehdejší hudební život role dobových transkripcí a parafrází děl těchto nepřekonatelných skladatelských géniů a vizionářů. Věhlas neapolského stylu v Itálii v průběhu 18. století představí 22. července italský soubor Talenti Vulcanici s uměleckým vedoucím Stefanem Demichelim. Virtuozita neapolských hudebníků přímo ovlivnila stylové vybroušení zejména instrumentálních forem, jako jsou sólové, ale i komorní sonáty a sinfonie… Koncert německého souboru historických dechových nástrojů Capella de la Torre (umělecká vedoucí Katharina Bäuml) propojí 24. července špičky české a německé umělecké scény, neboť sólistkou večera bude česká sopranistka Hana Blažíková. Těžiště programu bude spočívat v renesanční a raně barokní hudbě německé provenience a uvede rovněž skladatelská jména, charakterizující exotické atmosféry Portugalského království v 18. a na počátku 19. století. V áriích z portugalských barokních oper se v Praze vůbec poprvé představí 29. července vycházející hvězda světové opery sopranistka Ana Vieira Leite. Společně s všestranným hudebníkem Marcem Oliveirou, který je jedním z nejvýraznějších lisabonských interpretů stylu fado, pak přednesou také populární písně – modinhy a právě fado. Po devíti letech se Letní slavnosti staré hudby vracejí do renesanční Míčovny Pražského hradu, v níž 31. července zahraje baskický soubor Euskal Barrok Ensemble v čele s Enrikem Solinísem. Virtuos na barokní kytaru publiku představí také zvuk turecké lavty a středověké kvinterny.
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/d2115d5e-c9fe-44a7-9626-aa8fc8eb8b2c_rw_1920-669633aea6ff4-975x1024.webp)
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/3564aafe-a3fa-4edd-a341-7586238abd6e_rw_1920-6696342c54060-1024x682.webp)
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/27d2d68e-c95a-40f9-8488-69efc6058439_rw_1920-669634993e296-1024x683.webp)
Oslava 25. festivalových narozenin vyvrcholí 6. srpna v Divadle ABC. Pastorální opera Georga Friedricha Händela Acis and Galatea (HWV 49a, 1718) je ideálním obrazem života v lásce a míru, který nedokáže zničit ani žárlivost a v němž smrt není znamením konce, ale nového začátku. Jiskřivě rozkošný, zároveň však osudově dramatický příběh nymfy Galatey, pastýře Acise a Kyklopa Polyféma bude vyprávět pětice sólistů, herci z divadla Buchty a loutky a Collegium Marianum pod vedením Jany Semerádové. Představení je věnováno památce sopranistky Patricie Janečkové († 2023), která ztvárnila roli nymfy Galatey v premiérovém nastudování této inscenace v roce 2017.
![](https://www.casopisharmonie.cz/wp-content/uploads/2024/07/d4b6d905-cb2b-4170-96a6-99c433aafdd0_rw_1920-669634fada957-1024x737.webp)
Festivalové večery se budou konat v citlivě zvolených historických sálech pražských paláců, kostelů a klášterů, které jim dodají nezaměnitelnou atmosféru (Emauzský a Strahovský klášter, zámek Troja, kostel sv. Šimona a Judy, Míčovna Pražského hradu, Divadlo ABC). Programy představí nejen pestrost různých „národních“ škol a tradic, zejména v barokní hudbě, ale také varietu uměleckých forem a jejich dobové recepce. V rámci festivalu vystoupí soubory a sólisté světové úrovně v dramaturgiích, jež byly v drtivé většině vytvořeny přímo na objednávku festivalu.